Log ind

Opret

Hjælp

Søg:

Byer

Min
side

Grupper

Flykatastrofen i Kastrup 1947

Af: Oprettet for ca. 14 timer siden |

"The Flying Dutchman". Mere end 16.000 fly af
typen DC-3 er blevet bygget siden 1935. Flyet PH-TCR blev bygget i 1944 og
overtaget af det hollandske flyselskab KLM to år senere. DC-3 fly er også kendt
under betegnelserne Dakota og C47.

LOKALHISTORIE: Dines Bogø fortæller om en frygtelig flyulykke 26. januar
1947.

Af Dines Bogø

Den hollandske KLM-rutemaskine fra Amsterdam var ankommet til Københavns
Lufthavn søndag eftermiddag den 26. januar 1947. Luftkaptajnen var den erfarne
Gerrit Johannis Geysendorffer med 26.000 flytimer bag sig. Flyet, der havde seks
mands besætning, skulle fortsætte til Stockholm efter mellemlandingen i
Kastrup.

Der havde kun været syv passagerer med fra Amsterdam. Tre passagerer forlod
lufthavnen og 12 nye passagerer var klar i Lauritzens terminal til at tage med,
når maskinen igen var klar til start.

Kendte personer

Den 40-årige svenske tronarving prins Gustav Adolf og adjudanten greve
hofjægermester Albert Gustav Hugo Stenbock var blandt passagererne, der skulle
videre med KLM-flyet til Stockholm. Prinsen (der er far til Sveriges nuværende
konge Karl XVI Gustaf) havde været på privat besøg hos prins Bernhard i Holland.
Prinsen stillede ikke op til interview, men pressen var nu også mere optaget af
andre passagerer.

Den amerikanske sangerinde Grace Moore og hendes akkompagnatør og impresario
skulle også med maskinen. Grace Moore havde lørdag aften optrådt i K.B. Hallen
for en begejstret fyldt sal. Sangerinden Gerda Neumann og hendes mand direktør
Jens Dennow havde spist sammen med Grace Moore efter koncerten. Ægteparret ville
nu tage med Grace Moore til Stockholm. I lufthavnen måtte de alle tre besvare
mange spørgsmål fra journalisterne. Gerda Neumann havde sin 4-årige nevø Berth
Louis i hånden. Han skulle med til Stockholm.

Afgang mod Stockholm

Det var klart frostvejr, kraftig vind med lidt snefnug. De obligatoriske låse
var påsat flyets vinger og højde/sideror, så disse ikke stod og blafrede for
meget. Påsætning og aftagning af de forskellige låseanordninger blev foretaget
af en DDL-portør efter nogle nøje fastlagte regler. Denne søndag var det en
19-årig lærling, der var ansvarlig for proceduren med låsene.

Inden start blev de påsatte låse aftaget, fremvist en ad gangen for kaptajnen
og derefter lagt ind på gulvet i flyet ved passagerdøren. Da der blev givet
startsignal rullede KLM-maskinen ad bane 17 for at gøre klar til start fra bane
04. Mange i Vilhelm Lauritzens terminal fulgte maskinen.

Maskinen styrter

Meget kort tid efter start steg maskinen, men alt for kraftigt og man var
klar over, at der var et eller andet helt galt. Det virkede som om maskinen hang
lodret i luften et kort øjeblik, hvorefter den styrtede med fyldte
brændstoftanke til jorden.

Maskinen styrtede ned midt i det daværende lille lufthavnsområde, hvor den
gamle bane 04-22 krydser 12-30. Fra havnekontoret, der havde vinduer ud mod
forpladsen, blev der trykket på alarmknappen, inden maskinen ramte jorden. Ret
hurtigt var to af lufthavnens egne køretøjer, en jeep og et brandkøretøj, ved
nedstyrtningsstedet, men der var intet at gøre. Køretøjerne var kørt direkte
over det frosne græs til nedstyrtningsstedet. I følge reglerne måtte man kun
køre i området via de støbte baner, som tyskerne havde fået lavet under
besættelsen.

Alle 22 ombordværende var dræbt øjeblikkeligt. Fra lufthavnens havnekontor
forsøgte man at få telefonisk kontakt til Tårnby Brandvæsen samt Falcks
Redningskorps. Telefondamen ved omstillingsbordet var gået, fordi hun skulle
lave kaffe. Det lykkedes først efter mere end 10 minutter at få kontakt til
telefoncentralen i Kastrup. Her opstod næste problem. Havneassistenten bad om
Tårnby Brandvæsen, men telefonistinden ville ikke ekspedere samtalen, før hun
fik oplyst telefonnummeret.

Røgen fra nedstyrtningen var blevet observeret i Dragør. Med det samme var et
par af de lokale brandfolk løbet til brandstationen ved Dragør Skole. Dragørs
sprøjte, der havde indbygget vandtank, kørte via porten i Lufthavn-syd og man
var hurtig fremme ved det næsten allerede totalt udbrændte fly. Efterfølgende
ankom Tårnby Brandvæsen, Falck, Zonen og politiet.

Årsag til flystyrtet? Meget hurtigt kunne man læse i aviserne, at det var “en
glemt højde-rorlås” i bagerste del på flyet, der var årsag til ulykken. Men der
var flere ting i den forklaring, der ikke umiddelbart tilfredsstillede alle
medarbejdere i lufthavnen. Piloterne skulle kontrollere, at låse var taget ud og
man ville have svært ved at sætte sig i sæderne ved styregrejet, hvis
højderorlåsen var monteret. Der har været skrevet om, at en af KLM-maskinens
egne folk havde monteret en ekstra lås, som DDL-portøren havde overset.

Man hæftede sig ved, at højderorlåsen blev fundet ca. 75 m fra
nedstyrtningsstedet og dette skulle indikere, at netop den lås ikke lå i
maskinen sammen med de øvrige. I havarirapporten nævnes det ikke, at lige ved
siden af den meget omtalte rorlås blev der fundet en mindre kaffebeholder, der
lige før start var blevet anbragt inde i maskinen på gulvet, hvor også rorlåsene
skulle lægges.

Der blev talt om, at nogle småpakker i flyet kunne have trykket på de wirer,
der forbandt styregrejet med højderoret. Forklaringen på det med lasten skulle
være, at der var anbragt ulovlige forsendelser under en gulvlem på toilettet,
som politi- og toldmyndigheder bestemt ikke skulle vide noget om. Fejl på
maskinen blev der også talt om.

Uanset hvad den egentlige årsag var, vil ulykken i Københavns Lufthavn denne
sidste søndag i januar 1947 altid, blive husket som flyulykken, hvor to kendte
sangerinder og Sveriges tronfølger omkom. Måske var der et eller andet med en
glemt rorlås og en uopmærksom flykaptajn, som det er nævnt i
havarirapporten.

55.620525812.6494575

Jazzsangerinden Gerda Neumann (født 1915) var gift
med direktør Jens Dennow.

Den tyske Værnemagt fik under besættelsen anlagt
fire baner i Københavns Lufthavn. Maskinen styrtede ned på det sted (markeret
med rødt), hvor de to mest anvendte baner krydser hinanden. Lige nord for
banerne ses den daværende lufthavnsvej og Amagerbanens spor.

26. januar 1947. Mandskab fra redningskorps og
Tårnby Brandvæsen ved de omkomne.

Vragdele undersøges.

Rustvogne kører ind i lufthavnen via den daværende
hovedvagt.

I havarirapporten nævnes det, at ulykken måske
skyldes en glemt rorlås og manglende kontrol fra besætningens side før start.

Etiket: Amager
Bladet, lokalhistorie

In groups: Amager Bladet
Nyheder, Amager
Bladet Lokalhistorie

log
ind eller opret
profil for at skrive kommentarer

Mere fra Amager Bladet

Portugiserne indtog Dragør

Pokal-kvalifikation efter
navneskift

Mit Amager: Amalie Sletting

Mærkedage

Opslagstavle

1

Tip en ven

Din vens email: *

Din
email: *

Seneste kommentarer i gruppen

God
artikel.- - 32 uger 4 dage siden

Hvordan
kunne Dragør skaffe - 13 uger 6 dage siden

Den
vil blive savnet! - 1 uge 4 dage siden

Fra Københavns Kommune

Klimatreat på Enghave Plads

Sagsbehandling på væresteder og herberger

Borgerrepræsentationens partier har indledt
budgetforhandlingern

Byggelegepladsen i Remiseparken renoveres

Kom til Picnic med levende ål

Copyright Berlingske Media 2008  - Om Dinby.dk - Betingelser