Skift lokalavis Amager Avisen Amager Bladet Bagsværd/Søborg Bladet Ballerup Bladet Bov Bladet City Avisen Det Ny Odsherred Frederiksberg Bladet Frederiksværk Ugeblad
Gråsten Folkeblad
Haderslev Ugeavis
Kolding Ugeavis Korsør Posten Lokalavisen for Nørrebro /
Nord-vest Lokalavisen
Taastrup Lokalbladet
Ringsted Skælskør
Avis Sorø Avis Sønderborg Ugeavis Ugeposten Valby Bladet Vanløse Bladet Vestegnen Vesterbro Bladet Østerbro Avis Aabenraa Ugeavis

Forside

Nyheder

Sport

Kultur

Kommune

Mit Amager

Debatten

Blogs/Debat

Annoncering

Kontakt

Læsershop

Madguide

Restaurantguide

Spil

Horoskop

Dragør
Kommune

Tårnby
Kommune

Københavns

Tirsdag den 10. marts 2009

Søg på Amager Bladet : Nyhedsarkiv

1945-1947: Flygtningelejren på Kløvermarken
set mod øst. Th. ses Amagerbanen og Uplandsgade. I baggrunden ud mod kysten
skimtes Strickers Batteri, hvor Pyrolyseværket blev opført i begyndelsen af
halvtredserne. Tv. Ses lidt af Kløvermarksvej.

Flygtninge på Amager

LOKALARKIVET: 15. februar var det 60 år siden, at de sidste tyske flygtninge
forlod Danmark. Dines Bogø fortæller om flygtningelejrene her på Amager.

Af Dines Bogø .
Mandag den 9. marts 2009, 18:06

15. februar 1949 vinkede chefen for Flygtningeadministrationen, forhenværende
minister Johs. Kjærbøl, farvel på Kolding Banegård til de sidste tyske
flygtninge. Fire år før var de første flygtninge kommet til Danmark fra
Østpreussen, en daværende tysk provins. Efterhånden som den røde hær trængte
frem mod vest, blev også befolkningen i et østlige Tyskland, efter direkte ordre
fra Hitler, beordret til at flygte mod Østersøkysten.

Flygtningene måtte
kæmpe med sult og kulde. Ofte var de næsten ufremkommelige veje også blokeret af
tyske tropper. De flygtninge, der nåede frem til havnene, blev samlet op og
sejlet enten til den vestlige del af Tyskland eller til Danmark. Ikke alle nåede
i sikkerhed, da mange skibe blev angrebet og sænket.

Flere dage efter 5.
maj 1945 kom der stadig skibe med flygtninge til Danmark. Den tyske værnemagt
havde haft ansvaret for alle flygtninge, men på befrielsesdagen måtte de danske
myndigheder overtage opgaven.

Tyskerne havde indkvarteret flygtningene i
deres egne lejre eller beslaglagte danske idrætshaller og lignende. Ret hurtigt
begyndte værnemagten også at rekvirere skoler.

De danske myndigheder
opgjorde antallet af flygtninge i maj 1945 til cirka 245.000, heraf 90.000 i det
storkøbenhavnske område. Myndigheder havde forventet, at skolerne kunne være
rømmet igen efter sommerferien, men de allierede i Tyskland meddelte, at man
ikke ønskede flygtningene tilbage, før man havde oversigt over
forsyningssituationen, indkvartering og infrastruktur.

I Danmark begyndte
man derfor at indrette sig på, at flygtningene skulle blive i landet i en
længere periode. Man satsede på at tømme skolerne og samle flygtningene i de
tidligere tyske baraklejre, der ofte var anlagt i tilknytning til militære
flyvepladser. Baraklejrene blev udbygget med indkøbte svenske barakker.

Enkelte helt nye lejre blev også opført. Et eksempel var den meget store
baraklejr, der blev opført i slutningen af 1945 på Krigsministeriets areal
'Kløvermarken' i Sundby. Da lejren var fuldt udbygget med cirka 1.000 barakker,
boede der 19.000 flygtninge. I lejren var der ud over opholds- og spisebarakker
også skoler, kirker, forsamlingshuse, hospitaler og andre faciliteter, der
dengang var i en by af den størrelse. I Sundby var der desuden også indkvarteret
flygtninge i Ballonparken på Islands Brygge og på Kastrup Fort.

1946-1949

Det katolske kirkerum i lejren på Kløvermarken
i Sundby blev indviet 28. april 1946 af biskop Th. Suhr.

I Tårnby Kommune havde man ikke haft flygtninge, men i St. Magleby var der
allerede inden befrielsen indkvarteret flygtninge i flere af de tyske
baraklejre, der var opført i tilknytning til den tyskbesatte lufthavn i Kastrup.
I 1946 var der over 4.000 flygtninge i St. Magleby fordelt på seks lejre. I
kommunen var der dengang kun cirka 1.300 indbyggere.

Flygtningelejrene
var afspærret med pigtråd og i maj-juni 1945 bevogtet af modstandsfolk. Senere
bevogtet af bevæbnet politi, værnepligtige CB'er, vagtværnsfolk eller
genindkaldt dansk militær. Samkvem og 'fratanisering' mellem flygtningene og
vagter eller befolkningen var strengt forbudt.

Det gik langsomt med at få
hjemsendt de internerede. Sovjetmyndigheder havde desuden meddelt, at man kun
ønskede et begrænset antal flygtninge tilbage til deres oprindelige hjemegn i
den østlige del af det oprindelige Tyskland eller det tidligere Østpreussen.

De danske myndigheder lukkede i første omgang de mindre lejre, og derfor
oplevede mange flygtninge at blive flyttet flere gange. Omkring midten af 1947
havde man fået lukket næsten alle lejre i Storkøbenhavn. Flygtningene var enten
sendt direkte til Tyskland eller flyttet til opsamlingslejre i Jylland. I Oksbøl
og omkring lufthavnene i Aalborg havde man haft større baraklejre indrettet
efter samme princip som lejren på Kløvermarken.

Flygtningene var kun i
meget få tilfælde kommet tilbage til deres hjemegn, og kun enkelte flygtninge
havde fået tilladelse til at blive i Danmark. Flygtninge havde ikke ønsket at
komme til Danmark og de ønskede hele tiden at komme ud af lejrene og tilbage til
en civil tilværelse, også selv om det betød afsavn og dårlige boligforhold i det
krigshærgede Tyskland.

I 1947-48 blev flygtningebarakkerne i
Storkøbenhavn solgt. Den evangeliske kirkebygning fra Kløvermarken genopstod
f.eks. som kirke i Islev. En kirkebarak i St. Magleby genopstod som kirke i
Hvidovre. Andre barakker blev opstillet som husvildebarakker flere steder i
Storkøbenhavn. Den katolske kirkebarak fra Kløvermarken blev sammen med en anden
barak genopført på Dragør Havn og indrettet som klipfiskefabrik. Fabrikken
nedbrændte i 1965.

September 1948. Flygtningeadministrationens
leder Johannes Kjærbøl (1885-1973) i Ballonparken på Artillerivej. De ældre
tidligere militærbarakker havde været anvendt til indkvartering af tyske
flygtninge 1945-47. Efter ombygning skulle bygningerne anvendes til kollegium
for unge mænd.

Print
artikel - Send
artikel

Berlingske.dk

Politimand skudt og
dræbt i Nordirland
01:42 En politimand blev mandag dræbt i Nordirland
to...

Skød gennem vindue
01:05 Der blev
natten til tirsdag affyret skud fra et...

33-årig overfaldet i sit
hjem
00:01 To mænd forsvandt med penge og våben, da de...

Politimand skudt og
dræbt i Nordirland
00:01 En politimand blev mandag dræbt i Nordirland
to...

Milliarder til sygehuse
uden effekt
23:45 Trods behandlingsgaranti og boom i private...

To børnesager mere fra
Evangelist
23:34 Børns Vilkår modtager fortsat henvendelser fra...

USA indstiller canadier
til Natopost
23:31 Statsminister Anders Fogh Rasmussen (V), der ikke...

Nyt lys over Søren
Kierkegaards død
21:57 Med sin nye bog vil filosoffen Jens Staubrand...

Nordirlands fred
står fast trods terror
22:30 De færreste er parat til at kaste
Nordirland ud i...

S: VK skævvrider
sundhedsvæsenet
21:42 Nu mærker patienterne regeringens skævvridning
af...

Ugens avis

Mest læste

Døgn

Uge

Måned

Bautrup
river partibogen i stykker

Englandsvej
flyttes

Flere
godbidder i lidt nervøs revystart

Nybyggerne
på Amagers prærie

Da
pistolmændene kom forbi Våren

Ægtepar
anklages for dyrplageri

Englandsvej
flyttes

Bautrup
river partibogen i stykker

Nybyggerne
på Amagers prærie

Vejen
banet for grøn forbindelse

Englandsvej
flyttes

Ægtepar
anklages for dyrplageri

Amagerbanken
skal på kraftig slankekur

Ritt
smider Bautrup på porten

Lindals
biler giver krisen baghjul

Lokale nyheder fra: Sundby | Christianshavn | Tårnby | Dragør -
Sitemap